Soul Funk  - analysemodel     		

1.	Gør rede for besætning (= hvilke instrumenter benyttes) og en helt overordnet stilbeskrivelse, som du uddyber senere. 

2.	Lav en formoversigt. Du kan vælge at beskrive de forkellige led som A, B C … men diskuter også de enkelte leds funktion i sammenhængen dvs Intro, vers, omkvæd, kontraststykke/mellemspil. I de efterfølgende punkter uddybes denne formopdeling:

3.	Harmonisk materiale. I skal analysere akkorderne. Hvilket akkordmateriale bruger vi i de forskellige dele. Er akkordmaterialet med til at skabe forskellene mellem de forskellige afsnit? På hvilken måde indfanger akkordmaterialet nummerets stil? Vi har to grundtyper:

a.	Bluesprægede akkorder til at understrege blues/rock/funkpræget. Og her har vi to typer nemlig
i.	Akkorder fra en standard 12takters-bluesform. Det kan f.eks. være en vekslen mellem I-trin og IV-trin. Ofte er denne stil præget af harmoniske ostinater – altså gentagelser af et to-takts akkordforløb. Et cyklisk element
ii.	Akkorder bygget op over bluesskalaen og det vil sige udviddet med bIII og bVII. Dette kan bruges sammen med sang, men kan også bruges til instrumentale mellemspil, hvor vi altså får et lille blues-riff lagt ud i akkorderne, eller det kan bruges i et ostinat.

b.	 Funktionsharmoniske akkorder bruges til at understrege et mere pop-præget stil. 
Det vil i dur sige: I, IIm, IIIm, IV, V, VIm    og i mol: Im, bIII, IVm, V (el Vm), bVI, bVII. I denne stil vil man oftere have et længe akkordforløb der former f.eks. en 8-taktsperiode. Et lineart element.

4.	Melodisk materiale.  I det melodiske materiale ser vi ofte tendenserne fra det harmoniske materiale forstænket/understreget. Vi har den samme todeling der bruges til at karakterisere hele nummeret, men også til at skabe forskelle mellem de forskellige led:
a.	Bluespræget melodik der bygger på bluesskalen med bIII og bVII og evt bV. Dette er meget stærke og karakteristiske melodiske virkemidler, der kombineres med en cyklisk melodik hvor det ikke nødvendigvis er en rent melodisk ostinat, men hvor vi føler at melodien i høj grad ”står stille” … f.eks at sangeren i vidt omfang laver små variationer over et par akkorder. 
b.	Funktionsharmonisk melodik der bygger på durskalaens tonemateriale. Det kan – og vil – ofte være kombineret med en lineær melodik, hvor melodien er med til at forme en længere f.eks. 8-takts-periode.

5.	Sangstilen ligger ofte i forlængelse af melodikken. Er den ekstatisk, bluesagtig med sænkede intonation (OBS det er er ikke altid noteret rigtigt i noderne), call&respons ..  Brugen af kor kan komme ind her eller du kan tage det ind under groove/rytmik

6.	Rytmik og groove.  Groove’et beskriver de gentagne betoninger der er i de forskellige instrumenter (og evt i sangen). Jo flere cykliske elementer der er i melodik, harmonik og spillemåde – jo mere siger groove’et om nummeret. 

I rytmisk musik vil der som regel være et nogenlunde fast groove i i hvert fald bas og trommer. For især sydstatssoul’en er det karakteristsik at næsten alle instrumenter i nummeret har en rolle i groove’et. Her er det imidlertid interessant at se på på hvilket rytmiske niveau det foregår:
a.	Rock-groove/rytmik er karakteriseret ved at vi ”er skæve på 1/8-delene”. Det er altså fortrinsvis 1/8-dels lifts vi arbejder med. Samtidig er der en tendens til at instrumenterne fremhæver de samme lifts. Det vil ofte være en lige rytme
b.	Funk-groove/rytmik er karakteristisk ved at ”vi er skæve på 1/16-delene”. Vi er altså nede og arbejde i 1/16-dels lifts. En karakteristsik ting ved funk-groove er at instrumenterne ofte betoner forskellige lifts, sådan at vi får et sammensat pulsrende rytmisk underlag for sangen. Her vil rytmen også være lige
c.	Jazz-groove/rytmik kan vi sagtens møde. Det der kan give et jazz-præg er ofte swingende 1/8-dele og evt en walking bas. Den lægger sig tættest på rock-groove’et.
  
Beskriv de forskellige instrumenter der opbygger groovet i de forskellige afsnit. 
Blæserne er ofte interessante fordi de kan have mange roller: Frit improviseret/riff/Hvilken type groove har vi? Hvordan er klangen / udtrykket: mørk / lys; rent / growl; rent / blues-agtigt ...
 
7.	Hvis der foreligger en tekst, vil I naturligvis blve bedt om at kommentere den. Både tekst-internt  (hvad står der, hvad handler den om) og i et bredere perspektiv (samfundet og sån’t).

8.	Endelig kan I  redegøre kort for den historiske baggrund for det musikstykke I har trukket. For eksempel blueshistorie; definition og baggrund for gospel eller for soul.

GJ